riksarkivet / dataplattform Goto Github PK
View Code? Open in Web Editor NEWDokumentation och exempel för Riksarkivets API- och datatjänster
Dokumentation och exempel för Riksarkivets API- och datatjänster
While the top-level manifest contains a @context
element, the leaf-node collection manifests (which list item manifests) and branch-level collection manifests are missing a @context
element.
URI: https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/arkiv/lZkyF37hGIL2wcbGB1Vju6
Contents
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/arkiv/lZkyF37hGIL2wcbGB1Vju6",
"type": "Collection",
"label": {"sv":["D VII Utvandrarrulla"]},
"summary": {
"sv": [
"Referenskod: SE/SSA/0021/01/D VII",
"Arkivinstitution: ",
"Datering: "
]
},
"items": [
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!A0069178/manifest",
"type": "Manifest",
"label": {"sv":["1 (1869-1886) - A0069178"]}
},
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!A0069179/manifest",
"type": "Manifest",
"label": {"sv":["2 (1886-1888) - A0069179"]}
},
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!A0069180/manifest",
"type": "Manifest",
"label": {"sv":["3 (1888-1904) - A0069180 - Bunt."]}
}
]
}
URI: https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/tid
Contents (abbreviated):
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/tid",
"type": "Collection",
"label": {
"sv": [
"Tid"
],
"en": [
"Time"
]
},
"summary": {
"sv": [
"Arkiv sorterade efter tid"
],
"en": [
"Archives ordered by date"
]
},
"items": [
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/tid/1200-1299",
"type": "Collection",
"label": {
"sv": [
"1200-tal"
],
"en": [
"13th century"
]
}
},
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/tid/1300-1399",
"type": "Collection",
"label": {
"sv": [
"1300-tal"
],
"en": [
"14th century"
]
}
},
{
"id": "https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/tid/1400-1499",
"type": "Collection",
"label": {
"sv": [
"1400-tal"
],
"en": [
"15th century"
]
}
},
...
]
}
Some questions need to be answered in WD land link
Nedan finns ett exempel på hur Collection nivån skiljer sig ifrån manifest nivån men problemet är systematiskt.
https://lbiiif.riksarkivet.se/collection/arkiv/TJkFcljeTasiqC1rTgCU30
<https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!K0024239/manifest>
a <http://iiif.io/api/presentation/3#Manifest> ;
rdfs:label "0001 1. [Stockholm.]"@sv .
https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!K0024239/manifest
<https://lbiiif.riksarkivet.se/arkis!K0024239/manifest>
a <http://iiif.io/api/presentation/3#Manifest> ;
rdfs:label "Handritade Kartverk, Band 11: Svenska planteboken (Örnehufvud) , SE/KrA/0414/0011/0001 (162-?-163-?)"@sv .
Problem kan sedan uppstå när man indexerar dessa tillsammans och får två rdfs:label utan vidare kontext. Det är också lite konstigt i vissa IIIF gränssnitt där etiketter används och kan skilja sig åt på olika ställen i gränssnittet.
delar min vaga vision här apropå DIGG diskussions forum om URI:er
Min tro är att skall vi peka på vilket arkiv en person finns i så skall det vara enkelt att hitta dom personer som finns i samma fysiska arkiv
User case A: Som släktforskare vill jag enkelt kunna hitta saker relaterade till den aktivitet jag gör så man kan "skörda fler frukter....
Den släktforskning jag tror mig se med ny teknik är att man "jobbar ihop mer" och försöker lösa flera utmaningar när man är i ett arkiv,,,, och kanske kan få ledtrådar av vad andra gjort....
exempel
Vad behövs enkelt kunna se vart fysiska arkiv finns så man kan besöka ett arkiv och ha med sig 20 kandidater för att leta i detta arkiv,....
User Case B: att det finns semantiska kopplingar mellan plats i kyrkböcker och geografisk plats dvs. det skall kunna gå att hämta ut alla personer med ett "nära avstånd" mellan 2 släktträd där exempelvis 2 personer har DNA testat sig och enligt DNA testerna har ett släktskap men vi behöver "ledtrådar var i släktträdena det kan finnas en koppling" se blogpost där dagens DNA forskning har nära avstånd men inte old school släktforskning (Youtube verkar tyvärr ta bort DNA videos eftersom dom tror det är rasism....)
Vad jag tror behövs Kunna skicka in Kyrkboksreferensen ex. Bygdeå kyrkoarkiv, Lysnings- och vigselböcker, SE/HLA/1010025/E I/1 (1865-1894), bildid: F0010296_00129 - är WD Q5819424#P570
* vi har idag med Arkiv DIgital 2018 kopplat NAD till Wikidata post se T199907 för församlingen där koordinat finns för kyrkan
* tror samma bör göras med Riksarkivet PLUS skapa ett närhetsvärde som antal sidor mellan personer i samma kyrkbok, distans mellan församlingarnas kyrkor, finns man i en husförhörsbok X så borde man kunna via Linked data kunna hämta ut att man har en ättling som finns i ena släktträdet med en källa i en bok i samma församling och 10 år senare finns i det andra släktträdet en källa till en person i släktträd 2.... blir någon typ av "triangulering" i oldschool släktforskning där DNA släktforskningens väldigt strukturerade data får lite mer hjälp av traditionell kyrkoboksforskning eller åtminstone kanske en "breadcrumb"
Önskan 1 Vore bra med mer Python/Notebook exempel för Arkiv
Skriver nu en notebook som hämtar Stockholms stads skolregister och sedan kollar agent id hos Riksarkivet....
Fråga 2: finns enkelt sätt att få ut alla arkiv om skolor med metadata? se GITHUB issue 1 att ha Svenska skolor över tid som metadataset i Bildhistoria
Exempel data Stockholms Stads skolregister hos Stadsarkivet har för
Folkskola, Försöksskola, Inbyggd realskola 1955-1961, Enhetsskola 1959-1962 med åk 7-9, Grundskola åk 1-9 1962-1975, åk F-6 from ht 1975.
känns logiskt att det borde gå att söka ut allt data som kommer från kommuners olika skolregister hos er....
I wikidata har vi idag samma struktur som Skolverket/SCB(om jag fattat rätt) dvs
Önskan 3 vore smidigt om även Riksarkivet hade koppling till SCB/Skolverkets Skolenhetsregister
User case 1: Jag som släktforskare vill komplettera med referens till dödboken
Gränssnitt önskas:
User case 2: Vi letar dödsorsaker för svenska Riksdagsmän #126, dödsorsaken finns ofta i kyrkboken --> praktiskt att kunna lista dom kyrkböcker som finns släppta och digitaliserade idag där vi saknar dödsorsak för svenska Riksdagsmän
såg på Exempel
persistent id för arkivenheten (arkiv, serie, volym etc)
Tycker rättsinformationssystemet hade trevligt sätt att dokumentera begrepp etc... plus som DIGGs projekt Beständiga identifierare poängterar uttrycker sig "så vi kan formulera oss enhetligt och kommunicera tydligt" idag gissar vi när vi skapar egenskaper som P5324 / P9713 här vore det snyggaste om vi kunde länka tillbaka till er definition som skulle finnas på engelska och svenska...
Bäst vore om DIGG hade en central termkatalog/ att "samma termer" "återanvändes"... att saker som begrepp fanns som länkad data... och grafer typ nedan kunde skapas.... gissar att röra sig från digitala silos till en länkad miljö kräver samma begrepp och mycket kommunikation...
Önskan en dokumenthanteringsprocess som är maskinläsbar där även NAD har koppling till dokumentflödet innan dokumentet arkiveras?
Statens framtida ansvar för att göra lagar och förordningar elektroniskt tillgängliga på ett överskådligt sätt bör därför inte upphöra endast därför att författningen i fråga upphävs, om den upphävda författningen fortfarande kan vara av betydelse. Att med hjälp av SFS konstruera en databas där varje grundförfattning finns i konsoliderad form i samtliga olika lydelser författningen har haft genom hela historien
Jag tycker mig sakna idag en maskinläsbar dokumenthanteringsprocess där det som levereras till NAD kopplas ihop med "leverantörens" maskinläsbaradata och allt producerat har persistenta identifierare som kan användas över tid dvs. hela informationens livscykel...
Fråga: Finns det bra exempel på hur NAD kopplar levererande myndighet/kommun/museum som kan inspirera andra eller finns det planer/visioner?
Status idag som jag ser det verkar vara att myndigheter som upphör så "försvinner" deras författningar se svar Domstolsverket och Esam som publicerar dokument som refererar författningar som inte hittas via dagens lagrummet.se...
I ett sund dokumenthanteringsflöde borde
bör dokumentcykeln vara tydligt identifierad
skall finnas maskinläsbar data för hela dokumentetslivcykel även då dokumenten har arkiverats och/eller en myndighet upphört
att persistenta identifierare för dokument hos respektive myndighet/kommun/??? finns som nyckel hos NAD
Fråga 2: Vad står vi idag med en kontrollerad/tydlig dokumentprocess? Äger någon problemet och finns det en konkret plan/ publik backlog? dvs. typ det som sas i Ds 1998:10 sidan 55
Statens framtida ansvar för att göra lagar och förordningar elektroniskt tillgängliga på ett överskådligt sätt bör därför inte upphöra endast därför att författningen i fråga upphävs, om den upphävda författningen fortfarande kan vara av betydelse. Att med hjälp av SFS konstruera en databas där varje grundförfattning finns i konsoliderad form i samtliga olika lydelser författningen har haft genom hela historien
där jag ser NAD som en naturlig del i detta flöde eller kanske tom navet dvs. att redan innan ett dokument arkiveras hos NAD så skall NAD ha metadatat
Ni skrev 2017
Riksarkivet planerar att genomföra förändringen mot öppen och fri digital arkivinformation i två steg. Först tas abonnemangsavgiften till den digitala forskarsalen bort. I ett andra steg görs informationen tillgänglig som öppen, länkbar och maskinläsbar data.
- Den blir då en del av den växande mängden öppna data från offentlig sektor. Min förhoppning är att innovatörer tar chansen och skapar bra produkter för medborgarna, säger Karin Åström Iko
Även denna tweet apr 9 2021 ger intryck av att planer finns
Detta kom upp för att vi på Wikidata funderare över att skilja dödsplats och var en person är skriven från varandra - idag geggar vi ihop det på wikidata. Min tro är att skulle Riksarkivet ha varje kyrkbok som öppen länkad data med ett API som har metadata
så kan det vara källa till dödsorten och vi kan ur källorna se var personen var skriven på ett tydligare sätt.... Idag kanske vi kan från den textsträng vi har se NAD och BILD id rel enkelt men länkade data är att föredra alla dagar i veckan - se nedan
Status idag:
Exempel wd:Q6229552 A. A. Waldenström har som källa Storkyrkoförsamlingens kyrkoarkiv, Död- och begravningsböcker, huvudserie, SE/SSA/0016/F I a/9 (1875-1894), bildid: 00007276_00277, sida 275 -->
När RAÄ anordnade en workshop om IIIF pratade jag med Riksarkivets Olof Karsvall om en tanke att man skulle kunna se på en kyrkbok vilka externa som länkar en viss sida dvs. ungefär det som Wikidata gör med Scholia och citation graphs , anledning att citation graphs fungerar är just användandet av persistenta identifierare som DOI och ORCID dvs, samma tänk bör finnas med kyrkböcker och min tro är att dom stora vinnare då skulle förutom släktforskare även vara kriminaltekniker se "SILOS -> Kunskapsdatabaser för släktforskning ett hjälpmedel för att matcha DNA segment med person" (ett mycket starkare argument en den bandtyp som lyftes fram i en DN debatt artikel om varför kulturarvet skall ha pengar 2021 jan 4)
Där kunde oskyldigt utpekade personer rentvås tack vare att ett ålderstiget VHS-material fortfarande var spelbart och öppnade för en ny utredning
men svara gärna på mina andra spekulationer/funderingar
Riksarkivets dataplattform är det en del av öppen fri arkivinformation där öppen, länkbar och maskinläsbar data levereras för kyrkböckerna. Om ja finns detta levererat om ej levererat vad skall levereras och när? Har ni diskuterat detta med några andra externa som tänker sig implementera att koppla sig till kyrkböckerna som länkade data och har ni en dialog med Arkiv Digital som också levererar scannade kyrkböcker?
OT: Jag tror att skall forskarna börja jobba med kunskapsgrafer se "Sveriges Riksdag 1867–2022: Ett ekosystem av länkad öppen data" så skall även kopplingen till kyrkböcker vara länkade data. Har ni en dialog med dom eller andra?
OT2: era kyrkböcker finns idag på en IIIF plattform har jag förstått finns det några exempel hur det används? EN tanke jag hade var att ha transkriberingen av en del av kyrkboken i Wikidata och sedan kunna visa upp det som en IIIF annotering se tweet 2019
OT 3: Jag gjorde ett gigg 2018 med Arkiv DIgital och kyrkböcker - T199907 / FB så dom har använt Wikidata för att placera kyrkböckerna på en karta "Ett helt nytt satt att navigera i arkivdigital"
se welfare-state-analytics/riksdagen-corpus/issues/243#issuecomment-1495777133
Fråga:
På Open science i Stockholm pratar man om att data måste beskrivas bland annat Michael Arentoft Head of Unit, Open Science, DG R&I, European Commission och han pekade även på att kunskapsgrafer tas fram se openaire
Finns Riksarkivevts dokumentation samlade om ert data? och hur beskrivs datat idag och vad är framtidsplaner som att ha 5 star data
Tittar jag på dom "skolarkiv" jag matchat med en skola på WD så tycker jag det saknas Arkivbildare/upphov men i exempelvis Stockholms Stadsarkivets Skolregister kan en skola peka på flera arkiv ex. Kungsholms lägre elementarläroverk / WD Q112030273 / Riksarkivet SE/SSA/0148 , SE/SSA/0316
a single school can be made up of on or more school units
Fråga är det en slump att det är olika eller hur tänker ni och hur är er målbild?
Jag efterlyser backlogs med metadataskuld om vi skall röra oss framåt issue #24
Exempel på lesson learned som borde delas så fler vet utmaningen Vi testade att köra openrefine för 6 månaders sedan och försökte matcha Riksarkivets dataset med Wikidata endast
perrohdin/Bildhistoria-Masterdata-och-Wikidata#10 (comment)
Det är mycket "gegga" som scoutkårer och det är lite för lite bra info hos Riksarkivet
sedan gick igenom 800 stycken för hand och kolla när flera alternativ var föreslagna
tar du exempel Torpshamra så finns det massa Torpshamra i Wikidata men ofta är det orter, museer som gar artikel....
att koppla "samma som" är även för enkla saker som personer/bolag kostsamt.
för att data skall gå att användas enkelt har FAIRDATA tagits fram jag önskar mer att Riksarkivets data är tydliga med om en datamängd uppfyller FAIRDATA eller ej se kommentar på twitter om att projektet "Namninsamlingar för kvinnlig rösträtt" borde ha Persistenta identifierare dvs. A1: (Meta)data are retrievable by their identifier using a standardised communication protocol för varje namn så att det går att referera
Riksarkivet har haft ett regeringsuppdrag att arbetat med att förvalta och vidareutveckla och främja myndigheternas arbete med data för vidareutnyttjande - en del i detta är persistenta identifierare
Riksarkivet har bl.a. producerat nedanstående dokument men jag ser inte att någonstans beskrivs Persistenta Identifierare i arkiverat material
2023 startar DIGG med att hanterar en rekommendation kring beständiga identifierare där att hantera dessa i arkiverat material måste beaktas i exempelvis "Best practices" till alla aktörer
Fråga A: Kan man via Riksarkivets API:er eller annat sätt hämta arkiverade dokument/resurser med deras PID:ar
Fråga B: Vem äger detta problem att Persistenta Identifierare skall vara persistenta även vid arkivering? Riksarkivet/Arkiverande myndighet/???
Fråga C: Skall detta fungera behövs GUPRI med API. Vem äger denna fråga hos Riksarkivet och var finns det beskrivet hur detta fungerar med arkiverat material?
Fråga D: Har ni kommunicerat era krav till DIGG? Var förs dialogen?
Exempel hur saker idag är ett mindre kaos
Se FAIRDATA F1
HTTP HEAD frågor svarar tillsynes alltid med HTTP 400.
Om jag fattat @dpriskorn rätt har EU skapat ett web arkiv med hjälp av Internet archive borde inte vi ha det i Sverige och är inte Riksarkivet en bra kandidat för detta?
Även att myndigheter/kommuner i sitt metadata skall peka på detta arkiv dvs. motsvarande Wikidata Property Property:P1065
Nu när API är på G borde vi kunna koppla ihop oss mer effektivt.... gissar att saker som ni tittar på med LLM etc... skapar möjliheter jag har svårt att inse... vilka skall ni koppla ihop er med? är Riksdagen Corpus en kandidat....
Förslag: Kanske vi skall träffas efter sommaren och snacka hur denna matchning skall ske på bästa sett.... det är en stort jobb men kan nog göras mer eller mindre effektivt plus att det är bra att veta vilka ambitions nivåer som finns - min lekstuga med Riksdagsmön och NAD #104 / svenska församlingar 2018
Alternativt: att ni samlar fler aktörer - vi får se om DIGG får fart och kan leverera något bra med persistenta identifierare... så borde dom gubbarna vara naturliga partners... känns som persistenta identifierare utan Riksarkivet by definition är fel tänkt...
Tankar:
se lite feedback #53 Riksarkivet SBL
utveckla gärna varför csv filer läggs i zipfiler som skall hämtas vad är vinsten? min issue #54 vore smart om ni och DIGG tänker lika så vi slipper massa handpåläggning.... tycker Wikidata SPARQL hur snyggt det blir om ni börjar koppla ihop saker med 5 star data
#1 gäller även nya dataset att vi vill se exempel med notebooks för dataset som Riksarkivet SBL #53 / Födda #54....
finns massa frågor till det ni gör skulle inte skada med beskrivning hur ni själva uppfattar den kvalitet ni levererar se det jag kallar metadata debt #13
Om en bild är stor nog verkar den delas i flera och få sitt manifest/metadata duplicerad:
Exempel:
https://sok.riksarkivet.se/bildvisning/R0002568_00014
https://sok.riksarkivet.se/bildvisning/R0002568_00015
Upptäcka dublätterna går okej men att klippa ihop bilderna är lite krångligt, speciellt med tanke på att de överlappar.
A declarative, efficient, and flexible JavaScript library for building user interfaces.
🖖 Vue.js is a progressive, incrementally-adoptable JavaScript framework for building UI on the web.
TypeScript is a superset of JavaScript that compiles to clean JavaScript output.
An Open Source Machine Learning Framework for Everyone
The Web framework for perfectionists with deadlines.
A PHP framework for web artisans
Bring data to life with SVG, Canvas and HTML. 📊📈🎉
JavaScript (JS) is a lightweight interpreted programming language with first-class functions.
Some thing interesting about web. New door for the world.
A server is a program made to process requests and deliver data to clients.
Machine learning is a way of modeling and interpreting data that allows a piece of software to respond intelligently.
Some thing interesting about visualization, use data art
Some thing interesting about game, make everyone happy.
We are working to build community through open source technology. NB: members must have two-factor auth.
Open source projects and samples from Microsoft.
Google ❤️ Open Source for everyone.
Alibaba Open Source for everyone
Data-Driven Documents codes.
China tencent open source team.